2024.06.25. 08:51
Családi napot szerveztek a váradőssi reformátusok
Első alkalommal, hagyományteremtő szándékkal családi napot szervezett június 22-én, szombaton a Nagyvárad-Őssi Református Egyházközség. Gyermekfoglalkozásokat tartottak, népdalokat és zsoltárokat énekeltek Nagy Judit Noémi kántor vezetésével. Vaszil István főgondnok szavalt, és pódiumbeszélgetésre is sor került.
Fotó: Ciucur Losonczi Antonius
Ciucur Losonczi Antonius
Rövid áhítatot Farkas Zsolt váradőssi lelkipásztor tartott, Mózes első könyve 50. fejezetének 20. verse alapján. Arra hívta fel a figyelmet: fontos a családról beszélni, mert ugyan szentségként vagy sérthetetlenként tartjuk számon, rohanó világunk azonban sajnos mégsem értékeli eléggé. Ezért többször el kellene gondolkozzunk azon, hogy a család tulajdonképpen egy közösség, egy nemzet és az egyház legkisebb sejtje. A felolvasott bibliai részben is egy család történetéről van szó, a Jákobéról. Őt ősatyaként ismerjük, azt várnánk el tehát, hogy a családja tökéletes legyen. De ez távolról sem volt így, hiszen kétszer nősült, a családjában pedig baj volt a kommunikációval és a szeretettel. Az idősebb fiai gyilkosságot terveztek, ő kivételezett Józseffel, aki viszont árulkodott a fivéreire. A családtagok kémkedtek egymás ellen, és nem voltak őszinték. Sok idő elmúltával csak akkor változott meg minden, fordult jóra és rendeződött, amikor Isten beavatkozott. Ez így van a mi életünkben is, ezért kell hittel őhozzá forduljunk, hangsúlyozta a tiszteletes.
![](https://cdn.erdon.ro/2024/06/xnRiMQ5gr16ZchpLKYEXS8ovir3i56tkUXKrmlR_zfI/fit/1200/676/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IxMTgwMjc4YWRkZjQ0YTM4Y2U0MzYwNzAyNjk1NzM3.jpg)
Az igei gondolatok után Farkas Zsolt beszélgetett a család szerepéről Vura Ottília pszichológussal (Lámpás Alapítvány), Bărbuț Péter Szent József-telepi római katolikus plébánossal és Nagy Dáviddal, a Messiási Zsidó Hitközség vezetőjével.
Nagy Dávid csodának nevezte, hogy kétezer év elteltével ismét megtérnek a Teremtőhöz zsidók az ő Fián keresztül, hiszen annak idején a tizenkét apostol is a választott néphez tartozott. Mint mondta, napjainkban több mint 12 ezer messiási zsidó él Izraelben is, de üldöztetésnek vannak kitéve az ortodox zsidók részéről, nemcsak vallásos közegben, hanem a munkahelyeiken is, amiért hisznek abban, hogy a Názáreti a Megváltónk. Nagyváradon ő alapította a hitközséget egy másik családdal együtt, és azóta Románia több településén is megalakultak ilyen közösségek, ezért már működik a Romániai Messiás-hívő Hitközségek Szövetsége is, aminek szintén ő az elnöke. 2015-ig rabbiként tevékenykedett, majd igent mondott az apostoli szolgálatra, ezért nevezik őt most már shaliahnak, ami magyarul apostolt jelent, magyarázta Nagy Dávid.
![](https://cdn.erdon.ro/2024/06/Y6KtXK8TP3KKXFuiuwz2tPjAaSCdcR6J07OkCPw8xQw/fit/1200/676/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Q3MzMwNmE3NDkxNTRkYTU5OThlOGQ3OTQ5NDAyN2Y5.jpg)
Bărbuț Péter elmondta, hogy csángómagyar származású. Forrófalván született ötvenöt évvel ezelőtt, egy egyszerű, de jólelkű családban, így szüleinek köszönheti azt, amivé válhatott. Megjegyezte: amikor Nagyváradra jött, nem tudott magyarul, nyelvtudását Jakabffy Emma tanárnak és Péter Emília tanítónőnek köszönheti. Tizenhét éve szentelték pappá, korábban Hegyköztótteleken és Köröstarjánban volt plébános.
A család szerepéről szólva Nagy Dávid arra hívta fel a figyelmet, hogy héberül a férfi és a nő szóban is benne van a Teremtő neve. Nemcsak az egyikben vagy a másikban, hanem is-is, mert egyet alkotnak. Ugyanakkor pedig az első kapcsolat szociális jellegű volt két ember közt, nem vérrokoni. Ha tehát jóban akarunk lenni Istennel, akkor házasságban élünk, fogalmazott a shaliah. Később azon meggyőződésének adott hangot Nagy Dávid: helytelen a „hagyományos család” kifejezés, mert egy hagyományt be lehet vezetni és meg lehet szüntetni, miközben mi „természetszerűleg vagyunk férfiak vagy nők”.
Bărbuț Péter elismerte, hogy a katolikus egyháznak „kemény a viszonyulása a család működéséhez”, de – mint kifejtette –, abból kell kiindulni, hogy Isten, amikor megteremtette a világot, a férfit és a nőt, megállapította, hogy mindaz, amit tett, jó. A házasság pedig azért egyike a hét szentségnek, mert „felbonthatatlan, amit a Jóisten egybekötött, az ember ezt szét nem választhatja”, mutatott rá a tisztelendő.
![](https://cdn.erdon.ro/2024/06/gAiVLZn-vPW6-pYqmr-Ejxf8BzLJMef4tvRIaGKPy3M/fit/1200/676/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQ3OTIxM2VjZDUyOTRhNjE5OTAyOTRiYmI4YTkxOTY1.jpg)
Vura Ottília arról számolt be, hogy a Lámpás Alapítványnál foglalkoznak a családon belüli erőszak megelőzésével és leküzdésével, valamint preventív céllal az emberkereskedelemmel, a munkahelyi és a szexuális kizsákmányolással. Meglátásában nem annyira a konfliktusokkal van baj egy-egy család esetében, hiszen ennek kezelése akár előremutató is lehet, ha hatékonyan megoldják, hanem akkor ártalmas a viszály, amikor mindenáron rá akarjuk erőltetni a véleményünket a másikra. Ront a helyzeten a durva indítás, az, ha a szemrehányás az egész személyiséget érinti, nemcsak a konkrét viselkedést. Aztán a kritika után jön a megvetés, majd a másik védekezése, miközben felépül egy láthatatlan fal a két fél közt, magyarázta a pszichológus. Az összejövetel közös ebéddel zárult.